KURZUS: Személyszállítás

MODUL: IV. modul: További személyszállítási rendszerek

11. lecke: Taxiközlekedés

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival összefoglalni a taxiközlekedés fogalmát, történetét, valamint szerepét a személyszállításban; felvázolni a taxiközlekedés hazai, országos szintű szabályozását; felvázolni a taxiközlekedés budapesti részletes szabályozását.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 11. leckéjét!
Saját szavaival foglalja össze a taxiközlekedés fogalmát, történetét, valamint szerepét a személyszállításban!
Vázolja fel a taxiközlekedés hazai, országos szintű szabályozását!
Vázolja fel a taxiközlekedés budapesti részletes szabályozását!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 35 perc olvasás, tanulás, 10 perc önellenőrzés.
A taxiközlekedés fogalma, története, valamint szerepe a személyszállításban
A taxi fogalma, elnevezésének eredete
A taxi főképpen városokban és elővárosokban használt bérautó, amely kötetlen útvonalon közlekedik két meghatározott pont között. A taxit gépkocsivezető vezeti, az utasnak meghatározott viteldíjat kell fizetnie, melyet a taxióra mér. Innen ered a fogalom elnevezése is: a "taxi" francia eredetű nemzetközi szó, amely a "taximetre" (= taxaméter azaz díjmérő) és az "automobile" (= autó) kifejezések összetételéből ("taxi-auto") és rövidüléséből származik, a "taximetre" összetétel első tagja pedig a görög "taxisz" (= rend, adókivetés) kifejezésre vezethető vissza.
A személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény a következőképpen definiálja a személytaxi fogalmát: "olyan gépjármű, amellyel a közlekedési hatóság személyszállító tevékenység végzését engedélyezte és amellyel a végzett szolgáltatást bárki azonos feltételek mellett igénybe veheti".
A taxik jellemzően négyajtós járművek, amelyeket a szolgáltatások függvényében átalakítanak, és egyes országokban, városokban a külső megjelenésnek is szigorú szabályoknak kell megfelelnie.
A taxikat üzemeltető cégek általában háromféleképpen működhetnek: léteznek olyan társaságok, ahol a gépkocsivezetők alkalmazottak, és a vállalat tulajdonát képező autókat vezetnek, máshol a gépkocsivezetők lízingelik az autókat a taxivállalattól, de olyan konstrukció is létezik, amelyben a jármű a gépkocsivezető tulajdonát képezi.
A taxikat le lehet inteni az utcán, illetve telefonon lehet az egyes társaságoktól rendelni, néhol internetes rendelésre is van lehetőség. Telefonos hívás esetén a gépkocsivezetők felé az őket koordináló diszpécser közvetíti az utast. A taxi speciális fajtája a kötött útvonalon közlekedő iránytaxi.
A taxiközlekedés története
A taxi elnevezésének eredete is jól mutatja a díjmérés jelentőségét a szolgáltatásban. 1891-ben Wilhelm Bruhn német mérnök készítette el az erre szolgáló speciális órát (a fent már említett taxamétert azaz díjmérőt), amely automatikusan rögzítette a megtett távolságot és az időt, így lehetővé tette a tarifa pontos megállapítását.
Az első modern taxik Európában és Amerikában álltak szolgálatba az 1800-as évek végén, illetve az 1900-as évek elején (Franciaország az elsők között volt, ahol rögtön be is építették a díjmérő berendezéseket az autókba, ez magyarázza a név francia eredetét), fejlődésük pedig szorosan kapcsolódik az autó fejlődéséhez.
Klasszikus sárga taxik ("yellow cabs") New Yorkban (fotó: Beraldo Leal)
11.1. ábra
Magyarországon 1913-ban indult az első taxiszolgáltatás az aradi MARTA autógyár által gyártott kétszáz gépkocsival. Az Autótaxi Rt. (a ma is működő Főtaxi Zrt. jogelődje) egyik alapítója, majd vezérigazgatója a Magyar Királyi Posta mérnöke, Haltenberger Samu volt, aki 1945-ig állt az intézmény élén (az ő nevéhez kötődik a helyközi közlekedés fejlesztéséhez is nagy mértékben hozzájáruló "posta-autóbusz"-járatok megszervezése is). Az 1920-as évekre épült ki a fővárosi drosztrendszer, amely kiötlőjéről, a hamburgi Drost Tivadarról kapta a nevét. Ez azt jelentette, hogy a taxiknak a városban negyven helyen telefonnal felszerelt, állandó állomáshelyet építettek ki. Amikor a taxi vezetője végzett egy fuvarral, a hozzá legközelebb eső drosztra állt be, és ott várta a diszpécserközpontból érkező telefonhívásokat. A diszpécserek biztosították az útvonalak gazdaságosságát, hiszen ők számolták ki, hogy egy-egy utashoz melyik drosztról a legcélszerűbb a kocsinak elindulnia (ilyen modern diszpécserközpont akkor még csak néhány európai nagyvárosban működött). 1925-ben egyenszínre - szürkére - festették a taxikat, amelyekből 1930-ban már 750 darab közlekedett Budapest utcáin. Jellemző a forgalom növekedésére, hogy míg a kezdeti időszakban napi 18 rendelés futott be, ezek száma az 1940-es évek elejére 4500-ra emelkedett. A második világháború után a budapesti taxivállalat a MOGÜRT céghez került, és Autótaxi Nemzeti Vállalat lett a neve. 1951-től a Fővárosi Autótaxi nevet viselte a cég, 1960-ban 900 fölé nőtt a járművek száma, és 100 fölé a telefonnal felszerelt taxiállomások száma. Az állami taxivállalat egyeduralma és az autók egyszínűsége 1982-ben tört meg, amikor részleges liberalizáció révén megjelenhettek a magántaxik. Ettől kezdve az állam szerepe egyre inkább csak arra korlátozódott, hogy megszabja a taxizás biztonságának és adózási rendjének kereteit. Ma Magyarországon mintegy 10 ezer, ebből Budapesten 5700 taxi van forgalomban, utóbbiak jelentős részét 21 fuvarszervező cég közlekedteti.
A taxiközlekedés szerepe a személyszállításban
Ahogy az 1. leckében bemutatásra került, a taxiközlekedés a közforgalmú közlekedés részének tekinthető, mivel a szolgáltatásfajtát - adott feltételek betartása esetén - mindenki igénybe veheti (ugyanakkor a tömegközlekedéshez értelemszerűen nem sorolható). A szolgáltatás megítélése azonban jelentősen eltérhet a különböző településeken. Jellemzően a nagyvárosokban - ahol magas színvonalú tömegközlekedés is rendelkezésre áll - a taxiközlekedés inkább egyfajta "prémium" szolgáltatást jelent (ennek megfelelő árazással), amelyet rendszeresen csak a tehetősebb rétegek vesznek igénybe, a többi utazó pedig csak alkalmanként, pl. a tömegközlekedés üzemidején kívül, vagy amikor nagyon sietniük kell valahová, esetleg sok csomaggal utaznak. Azokban a (jellemzően kisebb) városokban viszont, ahol a tömegközlekedés nem biztosít megfelelő kínálatot (vagy egyáltalán nem áll rendelkezésre), a taxiközlekedés szerepe inkább hiánypótló jellegű, és ennek megfelelően általában a díjszabása is kedvezőbb (kisebb városokban gyakran egységáras, azaz a város közigazgatási területén belül tetszőleges viszonylatra azonos). Összefoglalva tehát, mindkét fenti esetben alapvetően a tömegközlekedési rendszer kiegészítéséről van szó, de a különböző igényeknek megfelelő, különböző módokon.
A taxiközlekedés hazai, országos szintű szabályozása
A taxiközlekedés hazai, országos szintű jogi hátterét részben az 5. leckében már bemutatott, a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény adja meg, részben pedig a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról szóló 176/2015. (VII. 7.) kormányrendelet.
A törvény alapvetően keretet ad a taxiközlekedés szabályozására vonatkozóan, az alapvető fogalmak meghatározásával, a részleteket tartalmazó további jogszabályok megjelölésével, valamint az önkormányzatok saját hatáskörben történő szabályozási lehetőségeinek felsorolásával. A törvény mindenekelőtt tisztázza (12. §), hogy "személygépkocsival közúti személyszállítási szolgáltatás személytaxi-szolgáltatásként vagy személygépkocsis személyszállító szolgáltatásként végezhető", azaz nem minden személygépkocsival végzett személyszállítási szolgáltatás minősül taxiközlekedésnek. Ezt a közlekedési hatóság által kiadott tájékoztató a következőképpen magyarázza.
"Megkülönböztetjük a személygépkocsis személyszállító és a személytaxi-szolgáltatást, amelyekhez eltérő képesítések szükségesek. A személygépkocsis személyszállítók előre megkötött szerződéssel - ami az árat is magában foglalja -, általában nagyobb távolságra szállítják utasaikat (például turisztikai, sport-, kulturális vagy oktatási tevékenységhez kapcsolódóan), továbbá járművük nem rendelkezik szabadjelzővel és taxaméterrel, vagyis viteldíjjelző-készülékkel. Ezzel ellentétben a taxisként dolgozók taxamétert használnak, és munkájuk alaposabb helyismereti tudást igényel."
A törvény értelmében az egyes települési önkormányzatoknak jogukban áll saját hatáskörben meghatározni a tárgybeli szabályozás bizonyos elemeit.
"(3) Az adott település területén lévő taxiállomások igénybevételének rendjét a települési önkormányzat rendeletben állapítja meg.
(4) A települési önkormányzat - a Főváros területén a Fővárosi Önkormányzat - rendeletében e törvény keretei között a közigazgatási területén végzett személytaxi-szolgáltatató működését - ideértve a személyszállítási szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működését is - az (5)-(6) bekezdésben meghatározott feltételekhez kötheti.
(5) A települési önkormányzat (4) bekezdés szerinti rendelete a helyi sajátosságok figyelembevételével a személytaxi-szolgáltatónak a környezet és a lakosság egészségének védelme, az utasforgalom biztonságos és magas színvonalon történő ellátása, a tevékenység szabályozott keretek közötti folytatásának biztosítása érdekében a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról szóló jogszabályban meghatározottak mellett további, a járművek külső megjelenésére, környezetvédelmi besorolására és méretére vonatkozó feltételeket állapíthat meg.
(6) A személytaxi-szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működése körében a települési önkormányzat (4) bekezdés szerinti rendelete meghatározhatja a tevékenység folytatásához szükséges infokommunikációs eszközök alapvető műszaki sajátosságait, további feltételként köztartozás-mentességet és a tevékenység folytatásához szükséges mértékű tőkeerőt írhat elő.
(7) Ha a települési önkormányzat - a Fővárosban a Fővárosi Önkormányzat - az (5)-(6) bekezdés szerint feltételeket állapított meg, a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról szóló rendeletben meghatározott tevékenységi engedély kiadását megelőzően a települési önkormányzat vagy az általa megbízott közlekedésszervező előzetesen igazolja a feltételek teljesülését."
Az egyes települések szabályozása ugyanakkor változatos képet mutat: míg Budapest taxiközlekedésének rendje rendkívül részletesen szabályozott (ezzel a lecke utolsó szakasza foglalkozik), addig sok város esetében a törvény által hivatkozott önkormányzati rendelet kifejezetten tömör, és csak a legfontosabb szempontokat rögzíti. Utóbbira példa Győr városa, melynek önkormányzata a közterület használatával kapcsolatos szabályokról szóló 11/2016. (IV. 29.) önkormányzati rendeletében mindössze egyetlen paragrafussal (36. §) határozza meg a taxiközlekedés helyi sajátosságait.
Győri taxik a városháza előtt (fotó: Duna Taxi)
11.2. ábra
"(1) Közterületen személytaxi-szolgáltatási tevékenység kizárólag a kijelölt taxiállomásokon lehetséges.
(2) A taxiállomásokat kizárólag azok a személytaxi-szolgáltatást végző vállalkozások vehetik igénybe, amelyek hatályos szerződéssel rendelkeznek a taxiállomások igénybevétele vonatkozásában.
(3) A taxiállomások maximális igénybevételére figyelemmel a szerződések száma nem haladhatja meg a kijelölt taxiállomások mindenkori darabszámának 2,7-szeresét.
(4) A taxiállomások igénybevételéről szóló szerződés határozott időtartamra jön létre, amely időtartam záró időpontja megegyezik a személytaxi-szolgáltatás végzésére alkalmasnak minősített személygépkocsinak a taxiállomások igénybevételéről szóló szerződés alapján kiállított műszaki érvényessége lejárati időpontjával."
A fentihez hasonló, tömör helyi szabályozást lehetővé teszi a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról szóló 176/2015. (VII. 7.) kormányrendelet, amely viszont részletesen meghatározza az egész országra érvényes, általános szabályokat. A rendelet által szabályozott fő témakörök a következők:
a személyszállító szolgáltatás engedélyezése; a tevékenységi engedélyre vonatkozó rendelkezések; diszpécserszolgálati tevékenység; poggyászszállítás; az infokommunikációs eszközön keresztül megrendelt személyszállítási szolgáltatásokra vonatkozó közös szabályok; a kapcsolódó szerződések; a szolgáltatás ellenőrzése.
Ahhoz, hogy valaki hivatásos taxisként dolgozhasson, alapvetően a következő feltételeket kell teljesíteni.
Érvényes vezetői engedéllyel kell rendelkezni, valamint 2. típusú egészségügyi alkalmassági és PÁV II. (pályaalkalmasság vizsgálati) kategória megszerzése szükséges. Szaktanfolyamon szükséges részt venni, amely az adott megyében történő hatósági vizsgával zárul. A személytaxis képzés során elmélyítik a közlekedési és vezetéselméleti ismereteket, melyekből írásbeli vizsgát kell tenni. Ezt kiegészítik a hibaelhárítási, utasfelvételi, fuvarvállalási és idegenforgalmi ismeretek, valamint a helyismereti jártasságok, amelyekről szóbeli számonkérésen kell számot adni. A forgalomban zajló gyakorlati vizsgán nemcsak a járművezetésben szerzett rutint, hanem például a taxi különböző tartozékainak kezelését is be kell mutatni, mint például a szabadjelző vagy a taxaméter használatát. Aki az alapvizsga letételét követően több megyére érvényes taxisigazolványt szeretne, annak külön kiterjesztő vizsga keretében, csak a helyismereti jártasságból kell vizsgát tennie. A sikeres szaktanfolyami vizsgát követően a kiállított személytaxi-vezetői igazolás birtokában a megyei (fővárosi) közlekedési hatóság állítja ki az igazolványt és a fényképpel ellátott azonosítólapot, amelyet az utas által is jól látható helyre kell elhelyezni a járműben (pl. szélvédőre, műszerfalra, napellenzőre vagy a taxióra fölé). A munkába álláshoz szükséges azonosítólapot a taxiengedéllyel rendelkező vállalkozás igényelheti meg a képesítést megszerző személy adatainak feltüntetésével. Azoknak a taxisoknak, akik saját vállalkozás keretében folytatják tevékenységüket, a személytaxis vállalkozói tanfolyamot is el kell végezniük. A képzésen - a taxizást érintő alapokon kívül - vállalkozási ismereteket sajátíthatnak el. A képesítés megszerzése ebben az esetben is hatósági vizsga útján történik, amely a vállalkozással kapcsolatos munkaügyi, pénzügyi, adózási, valamint személytaxis szakmai ismeretekből áll.
A kormányrendelet a járművekre vonatkozóan is tesz kikötéseket, melyek közül a legfontosabbak az alábbiak.
A személytaxi-szolgáltatás sárga alapszínű állandó rendszámtáblával ellátott személygépkocsival végezhető (kivéve, ha a személytaxi-szolgáltatást olyan környezetkímélő gépkocsival végzik, amelyhez világoszöld alapszínű különleges rendszámtáblát adtak ki). A személygépkocsis személyszállító szolgáltatás fehér alapszínű, sorozatban előállított, állandó rendszámtáblával és regisztrációs matricával ellátott személygépkocsival végezhető.
A személytaxi-szolgáltatásra kiadott tevékenységi engedélyben és az engedélykivonatban az engedély kiadása iránti kérelemben foglaltak alapján meg kell határozni azt a működési területet, ahol a vállalkozás a személyszállítási szolgáltatást végezheti.
A jövőben a hagyományos taxiközlekedés komoly konkurenciái lehetnek a modern informatikai megoldásokon (pl. mobiltelefonos applikáció) alapuló, P2P (peer to peer) elven működő személyszállítási rendszerek, amelyek az utazásmegosztáshoz biztosítanak hatékony kereteket. Ezzel kapcsolatban érdemes megemlíteni az Uber cég tevékenységét, amely számos országban működtet ilyen, alapvetően közvetítő jellegű (a gépkocsivezetők és lehetséges utasaik egymásra találását segítő) szolgáltatást, azonban egyre inkább túlmutat eredeti koncepcióján: a klasszikus P2P utazásmegosztáson túl (amikor a jármű vezetője egyedül is útra kelne saját céljai érdekében) egyre több főállású gépkocsivezető jelenik meg a rendszerben, akik a hivatásos taxisok számára jelentenek konkurenciát. A cég szolgáltatásai 2016. július 24-ig Magyarországon is elérhetők voltak, és az utazóközönség körében jelentős népszerűségnek örvendtek, mivel a hagyományos taxiközlekedésnél jelentősen kedvezőbb viteldíjakat alkalmaztak. A szolgáltatást koordináló céget viszont adóelkerüléssel, a magyar jogszabályok semmibe vételével, engedély nélkül végzett személyszállítással és törvénytelen versenyelőnnyel vádolták, ezért - a kormány és az Uber cég közötti eredménytelen tárgyalásokat követően - 2016-ban megalkotásra került az engedély nélkül, személygépkocsival végzett személyszállító szolgáltatáshoz kapcsolódó jogkövetkezményekről szóló 2016. évi LXXV. törvény, amely gyakorlatilag ellehetetlenítette a szolgáltatás működtetését (több más országhoz hasonlóan). Valószínű azonban, hogy a jövőben újra megjelennek majd a hasonló - de a jogszabályoknak már teljeskörűen megfelelő - innovatív, költséghatékony és rugalmas megoldások.
A taxiközlekedés részletes szabályozása Budapesten
Ahogy a fentiekben már említésre került, Budapesten rendkívül széleskörű szabályozás vonatkozik a taxiközlekedésre, melyet a 2013. szeptember 1-jén életbe lépett, a Fővárosi Közgyűlés által elfogadott új taxirendelet tartalmaz ("31/2013. (IV. 18.) fővárosi közgyűlési rendelet a személytaxival végzett személyszállítási szolgáltatás és a személytaxi-szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működtetésének feltételeiről, a taxiállomások létesítésének és igénybevételének rendjéről és a személytaxi-szolgáltatás hatósági áráról"). Ehhez kapcsolódik még a 14/2018. (V. 14.) fővárosi közgyűlési rendelet, amely gyakorlatilag csak az előbbi rendeletben foglalt tarifákat módosította. A 2013-tól érvényes új szabályozás - melynek fő céljai a taxiközlekedés egységes arculatának megteremtése, a szolgáltatások kiszámíthatóságának javítása, a színvonal növelése voltak - legfontosabb elemei a következők.
Egységes tarifa került bevezetésre (amely alapdíjból, távolsággal arányos díjból - azaz kilométerdíjból -, valamint idővel arányos díjból - azaz percdíjból - áll). 2014 szeptemberéig a következő fejlesztéseket kellett valamennyi taxi-jármű esetében elvégezni: minden taxiban legyen lehetőség bankkártyás fizetésre; a taxikban tilos a dohányzás, amit az autó ablakán elhelyezett piktogram is jelez; minden taxi rendelkezzen működő klímaberendezéssel; minden taxi októbertől márciusig téli gumival legyen felszerelve; a gépkocsi motorja legalább Euro4-es besorolású, csökkentett értékű károsanyag-kibocsátás elérésére képes legyen; a gépkocsiban kötelező elhelyezni az utasok jogait tartalmazó magyar és angol nyelvű tájékoztatót; a taxik egységes sárga színűek legyenek. A korábbi gyakorlatnak megfelelően továbbra is biztosítottak maradtak a következők: továbbra is elérhetők maradtak a főleg telefonon és internetes elérhetőségeken keresztül fuvarszervezőktől rendelhető taxiszolgáltatókhoz tartozó és egyéni taxik; továbbra sem lehet kiállási díjat felszámolni telefonos rendelés esetén.
A budapesti taxikban kötelezően elhelyezendő, az utasok jogait tartalmazó tájékoztató
11.3. ábra
A budapesti minősített taxik előírt külső megjelenése
11.4. ábra
A budapesti taxikban kötelezően elhelyezendő, az egységes díjszabással kapcsolatos tájékoztató
11.5. ábra
A személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény lehetővé teszi a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállítás felügyeletét az önkormányzat közlekedésszervezője számára, ennek megfelelően a budapesti taxiközlekedéshez kapcsolódó felügyeleti feladatok jelentős részét a BKK Budapesti Közlekedési Központ, illetve - a cég átalakítását követően - 2016-tól részben a Budapest Közút Zrt. látja el.
Felhasznált irodalom
Taxi története (http://szijamo.hu/taxi-tortenete/, letöltés ideje: 2019. augusztus 23.) Tótfalusi István: Magyar etimológiai nagyszótár, Arcanum Adatbázis, Budapest, 2001 2012. évi XLI. törvény - a személyszállítási szolgáltatásokról (https://net.jogtar.hu/jogszabaly?docid=A1200041.TV, letöltés ideje: 2019. július 22.) Lévai Júlia: Mióta taxizunk?, Mi Micsoda, Tessloff és Babilon Kiadói Kft., Budapest, 2016 (http://www.mimicsoda.hu/cikk.php?id=1323, letöltés ideje: 2019. augusztus 23.) 176/2015. (VII. 7.) kormányrendelet a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállításról (https://net.jogtar.hu/jogszabaly?docid=A1500176.KOR, letöltés ideje: 2019. augusztus 23.) Nemzeti Közlekedési Hatóság: Taxis leszek! 2015 (https://www.nkh.gov.hu/mediakozpont/kiadvany/-/b/599883/taxis-leszek-) Győri 11/2016. (IV. 29.) önkormányzati rendelet a közterület használatával kapcsolatos szabályokról (http://jogtar.gyor.eu/?p=16660, letöltés ideje: 2019. augusztus 23.) Stubnya Bence: Egységesítik a taxik ellenőrzését, Index, 2016. július 18. (https://index.hu/gazdasag/2016/07/18/egysegesitik_a_taxik_ellenorzeset/) 2016. évi LXXV. törvény az engedély nélkül, személygépkocsival végzett személyszállító szolgáltatáshoz kapcsolódó jogkövetkezményekről (https://net.jogtar.hu/jogszabaly?docid=A1600075.TV&timeshift=fffffff4&txtreferer=00000001.TXT, letöltés ideje: 2019. augusztus 23.) BKK: Elfogadta a taxi-rendeletet a Fővárosi Közgyűlés: egységes arculat, magasabb színvonal és fix tarifa (https://bkk.hu/2013/04/elfogadta-a-taxirendeletet-a-fovarosi-kozgyules-egyseges-arculat-magasabb-szinvonal-es-fix-tarifa/, letöltés ideje: 2019. július 22.) 31/2013. (IV. 18.) fővárosi közgyűlési rendelet a személytaxival végzett személyszállítási szolgáltatás és a személytaxi-szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működtetésének feltételeiről, a taxiállomások létesítésének és igénybevételének rendjéről és a személytaxi-szolgáltatás hatósági áráról (https://bkk.hu/apps/docs/taxi/taxirendelet.pdf, letöltés ideje: 2019. július 22.) 14/2018. (V. 14.) fővárosi közgyűlési rendelet a személytaxival végzett személyszállítási szolgáltatás és a személytaxi-szolgáltatást közvetítő és szervező szolgálat működtetésének feltételeiről, a taxiállomások létesítésének és igénybevételének rendjéről és a személytaxi-szolgáltatás hatósági áráról szóló 31/2013. (IV. 18.) fővárosi közgyűlési rendelet módosításáról (https://bkk.hu/apps/docs/taxi/14_2018.pdf, letöltés ideje: 2019. július 22.) BKK: Taxi-szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatás (https://bkk.hu/taxisoknak/, letöltés ideje: 2019. július 22.)

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Honnan származik a taxi elnevezése?
| Wilhelm Tax német mérnök nevéből
| Taxenbach osztrák település nevéből
| a taxaméter (azaz díjmérő) francia elnevezéséből
| az angol "tax" (= adó) szóból
2. Egészítse ki a következő mondatot! A személytaxi olyan , amellyel a közlekedési tevékenység végzését engedélyezte és amellyel a végzett szolgáltatást azonos feltételek mellett igénybe veheti.
3. Mikor indult Magyarországon az első taxiszolgáltatás?
| 1891
| 1913
| 1921
| 1937
4. Hozzávetőlegesen hány taxi üzemel Magyarországon (2019-ben)?
| 5.000
| 7.000
| 10.000
| 18.000
5. Egészítse ki a következő mondatot! A taxiközlekedés hazai, szintű jogi hátterét részben a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. adja meg, részben pedig a díj ellenében végzett személyszállításról szóló 176/2015. (VII. 7.) .
6. A taxiközlekedéssel kapcsolatban mely kérdéseket szabályozhatják saját hatáskörben az önkormányzatok?
| a taxiállomások igénybevételének rendjét
| a járművek külső megjelenését
| a gépkocsivezetők minimális bérét
| a járművek környezetvédelmi besorolását
| az infokommunikációs eszközök alapvető műszaki sajátosságait
| a járművek karbantartását végző cégek kiválasztását
| a taxivállalatok elnevezését
| a tevékenység folytatásához szükséges mértékű tőkeerőt
7. Mely paramétereket írja elő kötelező jelleggel a 2013-tól érvényes új budapesti taxirendelet?
| egységes tarifa alkalmazása
| a gépkocsi motorja legalább Euro5-ös besorolású legyen
| minden taxiban legyen lehetőség bankkártyás fizetésre
| minden taxi rendelkezzen működő klímaberendezéssel
| a taxik egységes szürke színűek legyenek
| a gépkocsik azonos típusúak legyenek