KURZUS: Személyszállítás

MODUL: IV. modul: További személyszállítási rendszerek

14. lecke: Különleges személyszállítási rendszerek

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
felsorolni a különböző különleges személyszállítási eszközök típusait; saját szavaival összefoglalni a carsharing rendszerek jelentését és rövid történetét; felvázolni az autómegosztó rendszerek típusait, és azok előnyeit, hátrányait; ismertetni a közösségi járműhasználat és a hagyományos bérlés közötti különbségeket.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 14. leckéjét!
Sorolja fel a különböző különleges személyszállítási eszközök típusait, mondjon rájuk hazai és külföldi példákat!
Saját szavaival foglalja össze a carsharing rendszerek jelentését, azok lényegét és rövid történetét!
Vázolja fel az autómegosztó rendszerek típusait, és azok előnyeit, hátrányait!
Ismertesse a közösségi járműhasználat és a hagyományos bérlés közötti különbségeket!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 45 perc olvasás, tanulás, 15 perc önellenőrzés.
Különleges személyszállítási eszközök
A hagyományostól jelentős mértékben eltérő tömegközlekedési eszközöket soroljuk ebbe a csoportba. Az eltérés adódhat a technikai kialakításból, vagy pedig szervezési megoldásból.
Technikai megközelítésben a következő megoldásokat ismerhetjük például: nyeregvasút, fogaskerekű vasút, kötélvonatás, függő pályás vasút, mozgójárda stb. Szervezési megközelítésben az alábbi tömegközlekedési eszközökről beszélhetünk: vonaltaxi, gyűjtőtaxi, igényvezérelt autóbusz (amiről a 12. leckében szó esett) stb. Ez utóbbi jellegű közlekedési formák egyre nagyobb teret nyernek a korszerű telematikai eszközöknek, az állandó internet-elérésnek és az IoT-nek (Internet of Things) köszönhetően.
Az alábbiakban példaként ismertetésre kerül néhány különleges technikai megoldás, melyek ugyan nem tekinthetők széles körben elterjedtnek, viszont egyedi jellegüknél fogva mindenképpen érdeklődésre tarthatnak számot.
Monorail
Amint a neve is elárulja, a jármű ebben az esetben egy "sínszálon" közlekedik, és a kocsi jellemzően nyeregszerűen veszi körbe a sínt. A meghajtása lehet hagyományos meghajtás, illetve mágneses módon is működhet. Ellentétben néhány villamos- és vasúti rendszerrel, a monorail mindig elválasztásra kerül más jármű- és gyalogos-forgalomtól. Működtethető vezetővel vagy távirányítással.
Monorail Moszkvában
14.1. ábra
Wuppertali függővasút
A wuppertali függővasút már több mint 100 éves múltra tekint vissza. A Wuppertal Schwebebahn a németországi Wuppertal városban üzemelő egysínű vasút, amely 1901-ben indult első útjára. Ez a legrégebbi ilyen rendszer a világon. A vonal nagyrészt a Wupper patakot követi, a meder felett halad. A függővasút személyszállítási feladatokat lát el, és egyben turisztikai látványosságként is funkcionál. A pálya hossza 13,3 km, meghajtása 600V-os egyenárammal történik. Legnagyobb sebessége 60 km/h.
Wuppertali függővasút
14.2. ábra
Maglev
Annak ellenére, hogy Európában is volt utasforgalom számára megnyitott, működő, mágnes-lebegtetésű vonat (Transrapid), mára ezek az eszközök csak Ázsiában találhatók meg. A 6 db, utasokat szállító, jelenleg is üzemelő, mágnesvasúti vonalból 3 Kínában található, 2 Dél-Koreában, míg egy Japánban. A leghíresebb a sanghaji Maglev, amely a leggyorsabb, jelenleg is üzemben levő kereskedelmi szerelvény csúcsát tartja 430 km/h-val.
Sanghaji Maglev
14.3. ábra
Jégangyal
Az Amerikai Egyesült Államokban, Wisconsin államban találkozhatunk Ice Angel néven azzal a hibrid járművel, amely a nyári időszakban kompként szállítja az utasokat Bayfield és Madeline sziget között, míg télen, amikor befagy a víz a hideg időjárás miatt, a jégen tudja megtenni ugyanezt az utat.
Jégangyal
14.4. ábra
Chilei kültéri felvonók
Chile második legnagyobb városában, a tengerparti Valparaísóban találhatók a kültéri felvonók. A domboldalakon való közlekedést felvonókkal és liftekkel segítik, a legkorábbi felvonót 1883-ban avatták fel. Az élénk színűre festett felvonók általában két kocsiból állnak, és egyszerre közlekednek mindkét irányba.
Chilei felvonó
14.5. ábra
Hongkongi mozgójárda
A távol-keleti ország a világ leghosszabb kültéri mozgójárda- és lépcsőrendszerével büszkélkedhet. A 18 mozgólépcsőből és 3 mozgójárdából álló, 800 méter hosszú rendszer 135 méter szintkülönbséget hidal át, a város központját köti össze a magasabban fekvő Mid-Levels negyeddel. A teljes utazás 20 percet vesz igénybe. A járdák és lépcsők reggel hattól tízig lefelé haladnak, majd negyed tizenegytől irányt váltanak és hegynek felfelé mennek éjfélig.
Mozgójárda
14.6. ábra
San Franciscó-i villamos
A San Franciscó-i villamos, vagy más néven "Cable Car" egy acélsodrony által húzott szerelvény, amely nem rendelkezik önálló hajtással, így csak a hazai elnevezésében beszélhetünk villamosról, technológiai értelemben véve nem az. A jármű ötletét Andrew Hallidie kezdte el kidolgozni 1869-ben, aki a meredek hegyi utakon a lóvontatásnál biztonságosabb rendszert szeretett volna megalkotni. 1878-ban átadták az utazóközönségnek az első ilyen járművet. A járművek mozgatását a végállomáson található vontatóházak végzik. A hálózat négy vonalból áll, teljes hossza 17 km. A járművek sebessége 15 km/h.
San Franciscó-i villamos
14.7. ábra
Budapesti különleges közlekedési eszközök
Budavári sikló
A sikló a budapesti közlekedés egyik gyöngyszeme, mivel a város legszebb részén, a Clark Ádám tértől a Budai Várig közlekedik. A 95 méter hosszú és 48 százalékos emelkedésű vonalán az utasok 51 méter magasra jutnak fel. A siklót 1870-ben nyitották meg az utasok számára, ezzel a második legrégebbi Európában. Az eredeti megsemmisült a II. világháború során, majd 1986-ban újra megnyitották, és gyaloghidakkal is kiegészítették.
Budavári sikló
14.8. ábra
Fogaskerekű vasút
A budai hegyek egyedülálló módon közelíthetők meg a fogaskerekű vasúton, amely egész évben kora reggeltől késő estig közlekedik, és érvényes vonaljeggyel vehető igénybe. Alsó végállomása a Városmajorban, felső végállomása pedig a Széchenyi-hegy tetején helyezkedik el, ahonnan a Normafa egy könnyű sétával megközelíthető.
A több száz méteres szintemelkedés leküzdésére többféle elképzelés is felmerült. 1870-ben Széchenyi Ödön - gróf Széchenyi István fia, a budavári sikló megépítésének kezdeményezője - egy úgynevezett tapadó kerekű hegyi vasút kivitelezését javasolta, de végül egy Európában is újonnan szabadalmaztatott megoldás, a fogaskerekű vasút valósult meg. 1873-ban kezdtek hozzá a vasút építéséhez, majd 1874-ban adták át az utasforgalomnak. Normál nyomtávú sínpályát építettek, a sínpár közé fogaslécsínt helyeztek el. A forgalom növelése érdekében már az 1880-as évek végén készültek tervek a vasút meghosszabbítására. Az új szakasz 1890-ben nyílt meg, és ezzel a vasútvonal teljes hossza több mint 3,7 km, emelkedése 327 méter lett. A vasút villamosítása 1929-ben fejeződött be, és ezzel megindult a világ első villamosított fogaskerekű vasútja.
Fogaskerekű vasút
14.9. ábra
Libegő
A Budai-hegység másik kedvelt alternatív utazási és kirándulási célpontja a Libegő. A felső végállomás szomszédságában található az Erzsébet-kilátó, ahonnan Budapest legszebb látképe tekinthető meg. Visszaereszkedve a városba, a főváros leghosszabb panorámáját élvezheti az utas.
Az első terveket ifjabb Hantos István mérnök mutatta be a fővárosi döntéshozók előtt az 1930-as években. 1933-ban kezdte a Zugligetből a János-hegyre vezető kábelvasút dokumentációit előkészíteni. Később az ország háborús erőfeszítései, majd a végtelen pusztítás miatt szóba sem kerülhetett a zugligeti turisták, kirándulók kényelme. Csak a politikai enyhülést követően, 1967-ben került ismét szóba a drótkötélpálya ügye, melyet végül 1970. augusztus 20-án adták át.
Libegő
14.10. ábra
Gyermekvasút
A Magyar Államvasutak üzemeltetésében az egykori Úttörővasút ma is várja a vendégeket, de 1990-től Gyermekvasút néven. Jellegzetessége az, hogy számos beosztásban valóban 10-14 éves gyermekek végzik a feladatokat, természetesen felnőtt vasutasok és nevelőtanárok irányítása mellett. A Gyermekvasút a Széchenyi-hegy és Hűvösvölgy között húzódik.
A Gyermekvasút története egészen 1947-ig nyúlik vissza. Ekkor döntöttek róla, hogy keskeny nyomközű vasutat építenek a Budai-hegységben, melyet iskolás korú gyerekek bevonásával fognak üzemeltetni. Az építkezés 1948 áprilisában kezdődött. Még ez év nyarán átadták az első, mindössze három kilométeres szakaszt, amely a Széchenyi-hegytől a mai Virágvölgy állomásig tartott. A rákövetkező évben a mai Szépjuhásznéig, 1950-ben egészen Hűvösvölgyig hosszabbították meg a vonalat, mellyel elérte mai hosszát.
Gyermekvasút
14.11. ábra
Carsharing rendszerek
Szervezési szempontból különleges közlekedési eszközök esetén beszélhetünk:
Anrufbusról, amely egy hívásra közlekedő "autóbuszjárat", így köztes megoldást teremt az egyéni és a tömegközlekedés között; Carpoolingról vagy teleautóról, amikor mindenkinek van saját járműve, de egy-egy járművet közösen használnak (például munkába járásra); Carsharingről, ahol az igénybevevőknek nincs saját autójuk, és mindenki a szolgáltató közös járműveit használja.
A nagyobb városok közlekedésében egyre gyakrabban jelennek meg a carsharing rendszerek, melyekben egy-egy autóflotta áll a közlekedők rendelkezésére a kijelölt állomásokon. A rendszer a saját jármű birtoklásának előnyeit nyújtja.
Carsharing jelentése
A "carsharing" jelentése: közösségi tulajdonban lévő közúti járművek (általában személygépkocsik) időben megosztott közös használata. A járműveket - bizonyos feltételek teljesítése esetén - díjfizetés ellenében bárki használhatja. A gépjárműhasználat átalakul, nem a termék, hanem a szolgáltatás kerül a középpontba. A járművek rendelkezésre bocsátása (kölcsönbe adása) szabályozott üzletszerű szolgáltatás, meghatározott feltételekkel. A használók regisztrációjához, a foglalási igények kezeléséhez, a járművek átvételéhez és átadásához, a járművek követéséhez, stb., illetve a szolgáltatásért fizetendő díjak kezeléséhez térben kiterjedt és egyre inkább automatizált információkezelési műveletek tartoznak.
Az autómegosztás lényegében ugyanaz, mint a közösségi kerékpározás, csak kerékpárok helyett autókból áll a rendszer. Az alapgondolat mindkét járműfajta esetében ugyanaz, vagyis az autómegosztás azoknak a városlakóknak ideális megoldás, akiknek csak alkalmanként, rövid utakra van szükségük autóra, a közösségi közlekedés pedig ezekben az esetekben nem jöhet szóba alternatívaként. Ilyen helyzetekben nagyon jól jön, ha egy klasszikus autókölcsönző felkeresése helyett egyszerűen be lehet ülni egy közelben parkoló közösségi autóba, majd a feladat elvégzése után a járművet a legközelebbi kijelölt parkolóban lehet hagyni. Az autómegosztással az egyetlen probléma, hogy - a közösségi kerékpár-rendszerekhez hasonlóan - csak akkor működhet igazán jól, ha sok autóból áll a flotta, sok állomás hálózza be az adott települést. Ennek kiépítése pedig a kerékpáros rendszernél jóval költségesebb.
Az alapgondolat a járművek napi futásidejének növeléséből származott. Ugyanis a magántulajdonú személygépkocsikat naponta átlagosan kb. 45 perc - 1 óra időtartamot használják, a maradék időben "haszontalanul" parkolnak, miközben jelentős a parkolási területigényük is.
A carsharing szolgáltatás lényege röviden tehát az, hogy az előre regisztrált felhasználók számára nyújt rendszeres gépjárműbérlési lehetőséget, így a felhasználók a saját gépjármű előnyeit élvezhetik a tulajdonlás állandó költségei és kötöttségei nélkül. A közösségi autózás célja általánosan az erőforrások optimális és fenntartható igénybevétele. Tehát egy carsharing rendszer bevezetése egy városban a következő előnyöket hozhatja: csökken a háztartásonkénti gépjárműszám, több szabad parkolóhely lesz, csökken a városi közlekedés károsanyag-kibocsátása. A felhasználóknak elviekben évi 10 ezer kilométer alatt érheti meg a rendszert használni.
Közlekedési formák a megtehető távolság és a rugalmasság függvényében
14.12. ábra
Carsharing rendszerek története
Az európai közautózás múltja egészen 1948-ig visszavezethető, míg Észak-Amerikában 1983-ig kellett várni az első carsharing rendszerre. A közautó-rendszerek az 1980-as évek végén, az 1990-es évek elején váltak népszerűvé. Európában az első megoldásokat Svájcban hozták létre, majd számos nyugat-európai országban elterjedtek. Az 1990-es évek második felében lendületes volt a fejlődés. 2018-ban világszerte 677 városban érhető el ilyen típusú szolgáltatás. Ma a legtöbb vállalkozást piacorientált cégek működtetik, ami bizonyítja, hogy a megoldás nemcsak környezetbarát, hanem gazdaságilag is életképes.
Észak-Amerikában kezdetekben az alacsony üzemanyagárak miatt, illetve a kényelem miatt jöttek létre közautó-szolgáltatások, míg Európában olyan emberek használták, akik nem engedhették meg maguknak a saját gépjármű vásárlását. Manapság mindenütt a költség és a kényelem a fő motiváció. Az informatikai rendszerek fejlődésével párhuzamosan jelennek meg a carsharing rendszerekben az intelligens technológiák, így már nem csak telefonon, hanem webes felületen, applikációban is lehet foglalást leadni. A közautózásban résztvevő járműnek az átlagnál mindig alacsonyabb energiafogyasztású járművet választottak, napjainkban az elektromos autók terjeszkedése figyelhető meg, a flotta homogenitása pedig a karbantartás miatt fontos. A mai carsharing rendszerek nem a közforgalmú közlekedésnek jelentenek konkurenciát, hanem a saját járművel történő motorizált egyéni közlekedésnek. A közösségi autót használók száma a világon 2017-ben 23,8 millió fő volt.
Közösségi autók dedikált elektromos töltőállomáson
14.13. ábra
Érdekesség, hogy az elektromos autós autómegosztás sem mai találmány. Amszterdamban hozták létre a "Witkar" - Whitecar, Fehérkocsi - nevű első elektromos autómegosztó rendszert. Egy holland látnok, Luud Schimmelpennink találta ki, hogy Amszterdam utcáin ezzel a módszerrel mennyivel környezetkímélőbb módon, és a parkolóhelyek iránti igényt, valamint a parkolóhelyek kereséséhez kapcsolódó forgalmat csökkentve lehetne közlekedni. A "Witkar" szolgáltatás 1974-ben indult el, majd sajnos nagyon hamar le is állították veszteségessége miatt. A rendszer a kor akkori informatikai és ügyfélszolgálati eszközeivel jól működött. Az előfizetők egy mágneskártyát kaptak, amellyel nyitni-zárni lehetett az autókat, majd telefonon betárcsázták a célállomást, amit leellenőrzött a rendszer, ezt követően pedig lehetett is használni a Witkart. A töltés is nagyon ötletesen, felsővezetékről történt a kisautók állomásain, automatizált volt a folyamat. A megérkezés után a rendszer egyszerűen elküldte az adatokat a központba, mennyit használták az adott autót. A rendszer működtetéséhez legalább 3000 előfizető kellett volna a Witkar esetében, ami nagyon megelőzte a korát. Mára viszont a technológiai fejlődésnek köszönhetően, valamint a személygépkocsik azóta is folyamatosan növekedő száma miatt újra elkezdtek terjedni ezek a rendszerek.
Witkar, az első elektromos közösségi autó
14.14. ábra
Carsharing rendszerek típusai
A carsharing rendszereket a következő típusokba sorolhatjuk:
Round Trip; Station Based; Free Floating.
Round Trip
Az ilyen típusú rendszereknél a járművet eredeti kiindulási helyére kell visszaszállítani, így felhasználási lehetőségei valamivel korlátozottabbak, a rendszer még nem szolgáltatja teljes mértékben a saját autó nyújtotta előnyöket. A rendszereket két csoportra oszthatjuk működési elvük szerint. Egyrészt a járművek tulajdonosa lehet maga a szolgáltató, ilyenkor egységes flottával találkozhatunk. Másik lehetőség szerint a flottát nem a szolgáltató, hanem magánszemélyek birtokolják, és ők bocsátják az igénybevevők rendelkezésére. Ez a Round Trip típusú rendszerek egy speciális változata, ezt a rendszert szoktuk P2P (peer to peer) rendszernek is nevezni. A szolgáltató ilyenkor, mint közvetítő vesz részt, a járművek beszerzése és karbantartása azonban már nem képezi feladatát. Ilyen például a Getaround rendszer. A szolgáltató részéről előnyös, hogy nem neki kell beszereznie a szolgáltatáshoz elengedhetetlen, nagyszámú és költséges járműveket, valamint a flotta diverzitása sem nála jelenik meg problémaként. Az ilyen típusú rendszerekben a magánszemélyek éppen nem használt, saját járműveiket adják bérbe, bizonyos fizetség ellenében. Így a már meglévő járművek kihasználtsága növekedik. A felhasználók részéről hátrány, hogy nem egy megszokott járműtípust és minőséget fognak kapni.
Station Based
Az ilyen típusú rendszerek, ahogy azt nevük is mutatja, gyűjtőállomások közötti utazásokat tesznek lehetővé. A rendelkezésre álló állomásokból (gyűjtőpontokból) bárhonnan indulhatunk és bárhol befejezhetjük utazásunkat. Így már közel azonos előnyöket élvezhetünk, mint saját gépjármű birtoklása esetén. A rendszer hátránya viszont, hogy a járművek nem kerülnek vissza a kiindulási állomásokra, így egyes állomások jármű nélkül maradhatnak, míg más állomások megtelhetnek. Erre leginkább a reggeli és délutáni csúcsidőszakban lehet számítani, amikor a felhasználók egy irányba, vagy egy irányból (például munkahelyre/munkahelyről) akarnak elindulni. A település inhomogén ellátottságába ezért be kell avatkozni. A szolgáltató munkatársainak át kell mozgatnia a járműveket az egyes állomások között, így azok feleslegesen fognak futni.
A Car2Go járműflottája
14.15. ábra
Free Floating
A felhasználó ebben az esetben lényegében a saját autótulajdon összes előnyét élvezheti, a járművet a kijelölt területen belül bárhol lerakhatja, a flotta kellő mérete esetén pedig mindig talál egy járművet a közelben, bárhonnan is akar elindulni. Bizonyos szolgáltatóknál a zónát is el lehet hagyni, a lényeg, hogy az utazást zónán belül fejezzék be. Az állomás nélküli rendszer miatt azonban elengedhetetlen a felhasználók utazás előtti tájékoztatása a járművek helyzetéről, hiszen nem fix ponton találhatják meg azokat. A megelőző foglalás tovább növeli a szolgáltatás színvonalát. Ilyen helyzetben ugyanis garantáltan az adott felhasználóé lesz a jármű.
Díjfizetés a sharing rendszerekben
A fizetendő díjak mértékét befolyásolja:
az üzemeltetés típusa (piaci vagy közösségi elvek szerinti nonprofit üzemeltetés); a járműpark jellemzői; a carsharing-parkolóhelyek jellemzői; a kiegészítő szolgáltatások köre.
Carsharing rendszereknél általában használattól független és használattal arányos díjakat kell megfizetniük a felhasználóknak. A használattól független díj lehet egy egyszeri regisztrációs díj, és a legtöbb esetben a szolgáltatók éves vagy havi díjat számolnak fel a szolgáltatás rendelkezésre állásáért. A használattól függő díj lehet idő alapú, kilométer alapú, vagy ezek kombinációja. Különböző tarifaszinteket alkalmazhatnak foglalásért, parkolásért, és magáért az utazásért. Egyes esetekben a szolgáltatók ösztönözni is próbálják felhasználóikat, hogy inkább a völgyidőszakokban vegyék igénybe a járműveket, így bizonyos időszakokra kedvezményeket biztosíthatnak. Egyes szolgáltatók napi díjplafont is megadhatnak, amelytől kezdve egy állandó napidíjért használhatják a járművet. A szolgáltatók felárat számíthatnak fel például gyermekülés vagy extrémebb esetben tetőbox igénylése miatt. A fizetés általában automatizált és elektronikus módon történik előre regisztrált bankkártya-adatok felhasználásával.
A közösségi autózás kisebb megtett távolságnál gazdaságosabb, mint a saját jármű üzemeltetése. Az alábbi ábra szemlélteti általánosan a kétféle utazási mód költséggörbéit, és azok metszéspontját.
Közösségi és saját autók költséggörbéi a megtett távolság függvényében
14.16. ábra
A görbék paraméterei számos tényezőtől függenek. Ennek megfelelően az egyensúlyi pont általában 8.000-12.000 km/év megtett távolság között mozog. (Ha a közforgalmú autózást a hagyományos tömegközlekedéssel együtt, egymást kiegészítve használják, akkor a kétféle mód kombinálásához tartozó költséggörbe még kisebb meredekségű.)
Budapest első közösségi autómegosztó szolgáltatása, a GreenGo csak elektromos autókat használ (az elektromos Volkswagen e-up! nagyjából 120 km megtételére elegendő energiát tud tárolni az akkumulátorában). A cég szolgáltatása a jegyzet írásakor 65 forint/percbe kerül, a parkolás 15 forint/perc, a havidíj pedig 990 forinttól érhető el. A konkurens MOL Limo is hasonló díjszabással dolgozik.
A MOL Limo közösségi autója
14.17. ábra
A közösségi kerékpárok szerepe a városi közlekedésben
A közösségi kerékpározás célja:
belvárosi utazásokra alternatíva létrehozása, a kínálat szélesítése; a városközpontot érintő utazások egy részének átterelése kerékpárra; idő- és költségmegtakarítás; csökkenő környezetterhelés; társadalmi hasznok; fenntarthatóság.
A közösségi kerékpár elhelyezkedése a közlekedés többi formája között
14.18. ábra
A közösségi alapon működő kerékpárhasználat és a hagyományos kerékpárkölcsönzők működése közötti különbségeket az alábbi táblázat mutatja.
Hagyományos és közösségi kerékpárbérlés összehasonlítása
| Hagyományos (elsősorban turisztikai) | Közösségi (elsősorban lakossági)
Regisztráció | minden alkalommal a helyszínen | egy alkalommal a helyszínen vagy előzetesen
Hozzáférés | személyazonosságot igazoló okmány, mint letét | ügyfélkártya, bankkártya vagy mobiltelefon
Kerékpár kialakítása | normál, kereskedelemben kapható | különleges, egyedi kialakítású
Kölcsönzési idő | 1 óra - több nap | néhány perc - néhány óra
Nyitva tartás | korlátozott | éjjel-nappal
Hálózati jelleg | nem | igen
Visszaadás helye | átvétel helyével megegyezik | a hálózaton belül tetszőleges (gyűjtőállomás)
Egyirányú utazás lehetősége | nem | igen
Szükséges személyzet | kiadásnál, visszavételnél és karbantartásnál | javításnál, karbantartásnál és elosztásnál
Célcsoport | elsősorban a turisták | elsősorban a lakosság (mindennapi használatra)
Finanszírozás | felhasználó | kis részben a felhasználó, valamint parkolási díjak, útdíj, közterületi hirdetés
14.1. táblázat
Felhasznált irodalom
Csiszár Csaba: Telematikai alapokon működő carsharing rendszer (http://kitt.uni-obuda.hu/mmaws/2009/eloadasok/day2/2-szekcio/002.pdf, letöltés ideje: 2019. július 22.) Csonka Bálint: Carsharing rendszerek elemzéséhez multikritériumos módszer kidolgozása és a szolgáltatás budapesti továbbfejlesztésének lehetőségei (https://tdk.bme.hu/KSK/DownloadPaper/Carsharing-rendszerek-elemzesehez1, letöltés ideje: 2019. július 22.) COWI: Kerékpáros közösségi közlekedési rendszerek (https://www.bkk.hu/wp-content/uploads/2011/10/COWI_publicbike_hun_BKK_110920_v3_public_online.pdf, letöltés ideje: 2019. július 22.) Michaletzky Bálint: GreenGo E-Carsharing Budapesten (http://www.ktenet.hu/download.php?edid=1588, letöltés ideje: 2019. július 22.) https://www.bkv.hu/hu/kiadvanyaink/meredek_uton_a_csillagok_fele_? /hu/kiadvanyaink/meredek_uton_a_csillagok_fele_ (letöltés ideje: 2019. július 22.) https://www.bkv.hu/hu/turisztika/libego/a_zugligeti_libego_tortenete? /hu/turisztika/libego/a_zugligeti_libego_tortenete (letöltés ideje: 2019. július 22.) https://www.gyermekvasut.hu/tortenet/ (letöltés ideje: 2019. július 22.) https://www.maglev.net/six-operational-maglev-lines-in-2018 (letöltés ideje: 2019. július 22.) https://hvg.hu/cegauto/20181122_elektromos_auto_kocsimegosztas_witkar_carsharing (letöltés ideje: 2019. július 22.) https://hvg.hu/cegauto/20171123_bkk_carsharing_rendszer_autos_bubi (letöltés ideje: 2019. július 22.) https://www.origo.hu/auto/20140513-automegosztas-carsharing-rendszerek-mukodese.html (letöltés ideje: 2019. július 22.) https://welovebudapest.com/toplistak/rendkivuli-kozlekedesi-eszkozok/ (letöltés ideje: 2019. július 22.)

| Önellenőrző kérdések
1. Egészítse ki a következő mondatokat! A különleges személyszállítási eszközök csoportjába a hagyományostól jelentős mértékben eltérő tömegközlekedési eszközöket soroljuk. Az eltérés adódhat a kialakításból, vagy pedig megoldásból.
2. Egészítse ki a következő mondatot! A típusú jármű egy "sínszálon" közlekedik, és a kocsi jellemzően szerűen veszi körbe a sínt.
3. Melyik megoldásra igaz az alábbi állítás? "Mindenkinek van saját járműve, de egy-egy járművet közösen használnak."
| Carpooling
| Anrufbus
| Carsharing
4. Melyik megoldásra igaz az alábbi állítás? "Köztes megoldást teremt az egyéni és a tömegközlekedés között."
| Carpooling
| Anrufbus
| Carsharing
5. Melyik megoldásra igaz az alábbi állítás? "Az igénybevevőnek nincs saját autója, a szolgáltató közös járműveit használja."
| Carpooling
| Anrufbus
| Carsharing
6. A carsharing jelentése a következő: Közösségi lévő közúti járművek megosztott közös használata.
7. A magántulajdonú személygépjárműveket naponta átlagosan mennyi ideig használják?
| 20-30 perc
| 45-60 perc
| 75-90 perc
8. A carsharing rendszereket a következő típusokba sorolhatjuk: Trip, Based, Free
9. Egészítse ki a következő mondatokat! A Round Trip típusú rendszerek egy speciális változata szerint a nem a szolgáltató, hanem birtokolják. Ezt a rendszert szoktuk rendszernek is nevezni.
10. Hogyan működik a Station Based típusú rendszer?
| A járműveket a kiinduló állomásra kell visszavinni.
| A járműveket bármelyik gyűjtőállomáson el lehet helyezni.
| A járműveket bárhol felvehetjük és lerakhatjuk.
11. Melyik állítás igaz a Free Floating típusú rendszerekre?
| Ez áll legközelebb a saját autó birtoklásának előnyeihez.
| A járműveket a kiinduló állomásra kell visszavinni.
| A járműveket bármelyik gyűjtőállomáson el lehet helyezni.
| A járműveket bárhol felvehetjük és lerakhatjuk.
| A járműveket adott területen belül bárhol felvehetjük és lerakhatjuk.
| A felhasználó véletlenszerűen találja meg a járművet az utcán.
12. Egészítse ki a következő mondatokat! Carsharing rendszereknél a felhasználóknak általában használattól és használattal díjakat kell megfizetniük. Előbbi lehet például egy egyszeri díj, míg utóbbi lehet alapú, alapú, vagy ezek .
13. Melyik állítás igaz a közösségi kerékpárokra?
| Regisztráció szükséges minden alkalommal a helyszínen.
| Hozzáférés ügyfélkártya, bankkártya vagy mobiltelefon segítségével lehetséges.
| A kerékpár kialakítása különleges.
| A kölcsönzési idő általában 1 órától több napig terjed.
| A visszaadás helye a hálózaton belül tetszőleges.
| Az elsődleges célcsoportot a turisták jelentik.
| Személyzetre a javításnál, a karbantartásnál és az elosztásnál van szükség.