KURZUS: Személyszállítás

MODUL: III. modul: Autóbuszos személyszállítás

9. Nemzetközi autóbusz-közlekedés

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival összefoglalni a nemzetközi személyszállítás fogalmát, jogi hátterét, fő típusait, sajátosságait; felsorolni a nemzetközi autóbusz-közlekedés tervezésének alapelveit; felvázolni a határon átnyúló agglomerációk közlekedésének problematikáját; felvázolni a nemzetközi menetrend szerinti autóbuszjáratok engedélyezését; felvázolni az autóbusz-közlekedési vállalatok nemzetközi együttműködési lehetőségeit.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 9. leckéjét!
Saját szavaival foglalja össze a nemzetközi személyszállítás fogalmát, jogi hátterét, fő típusait, sajátosságait!
Sorolja fel a nemzetközi autóbusz-közlekedés tervezésének alapelveit!
Vázolja fel a határon átnyúló agglomerációk közlekedésének problematikáját!
Vázolja fel a nemzetközi menetrend szerinti autóbuszjáratok engedélyezését!
Vázolja fel az autóbusz-közlekedési vállalatok nemzetközi együttműködési lehetőségeit!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 30 perc olvasás, tanulás, 5 perc önellenőrzés.
A nemzetközi személyszállítás fogalma, jogi háttere, típusai, sajátosságai
A személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény a következőképpen definiálja a nemzetközi személyszállítás fogalmát (2. §): "olyan személyszállítási szolgáltatás, amelynek során a járat valamely, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam (a továbbiakban: EGT-állam) legalább egy határán áthalad, és amelynek fő célja a különböző EGT-államok állomásai vagy megállóhelyei közötti személyszállítás [...]".
A fenti típusú szolgáltatások végzése engedélyhez kötött (41. §).
"(1) Az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatás végzésére vonatkozó [...] engedélyt - amennyiben az arra irányuló kérelmet Magyarországon nyújtották be - a közlekedési hatóság adja ki.
(2) Nem az Európai Unió tagállamába irányuló menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatás esetén a járati engedélyt a közlekedési hatóság a nemzetközi szerződésekben foglaltaknak megfelelően adja ki."
A terület további, részletes szabályozása az Európai Tanács 684/92/EGK autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló rendeletében (1992. március 16.) került lefektetésre.
A belföldi személyszállításhoz viszonyítva a legfontosabb különbség az, hogy a nemzetközi közlekedés nem minősül közszolgáltatásnak, ennek megfelelően nincs sem szociális menetdíj-támogatás (kedvezményes jegyek árának kiegészítése), sem veszteségtérítés. A járatok indítását alapvetően az üzemeltetők kezdeményezik, saját üzleti érdekeik alapján, és az alkalmazott díjszabást - az esetleges üzletpolitikai kedvezményekkel - is saját hatáskörben állapíthatják meg. Az engedély megadásának feltétele az, hogy valamennyi érintett ország jóváhagyja az új szolgáltatás indítását, ezt megtagadni azonban csak meghatározott feltételek esetén lehet: más vállalkozók érdeksérelme nem szerepel ezek között, tehát ebben a szegmensben a piaci verseny megvalósulhat (szemben a közszolgáltatásokkal, ahogyan a 4. leckében bemutatásra került). Az autóbuszos szolgáltatásra vonatkozó engedély viszont visszavonható abban az esetben, ha az veszélyezteti a közvetlenül érintett szakaszon a vasúti közlekedés fenntartását.
A nemzetközi személyszállítási igények és szolgáltatások körében két, markánsan eltérő kategória létezik.
Az úgynevezett kishatárforgalom az egymással szomszédos, de az országhatárok által elválasztott területek (sokszor kistelepülések) közötti kapcsolatot jelenti. Ezek a viszonylatok a regionális (sőt, esetenként a helyi) közlekedéssel mutatnak sok hasonlóságot (pl. Komárom - Komárno): a tipikus utazási motívumok a hivatásforgalom, a bevásárlás és egyéb szolgáltatások igénybevétele, az utazásokat rövid távolságok és menetidők, rendszeres (heti, vagy akár napi) utazások (általában aznapi visszatéréssel) és ennek megfelelő, viszonylag alacsony viteldíjak jellemzik. A klasszikus nemzetközi forgalom alapvetően a különböző országok nagyvárosai (pl. fővárosai) közötti kapcsolatot takarja (pl. Budapest - Berlin). Ez a kategória a belföldi szegmensek közül az országos közlekedésre hasonlít leginkább: a fő utazási motívum a turizmus (családi és üzleti), az utazások távolsága és időtartama hosszabb (jellemzően több száz kilométeres utak), gyakoriságuk viszont ebből adódóan jóval kisebb, áruk pedig magasabb. Ebben a szegmensben a légi közlekedés is versenytársa az egyéni, valamint az autóbuszos és vasúti közlekedésnek.
Bár látható, hogy a fenti két kategória jelentősen eltérő sajátosságokkal bír, mégis alapvetően ugyanaz a szabályozás vonatkozik rájuk, amiből esetenként adódnak is problémák (erről részletesebben a határon átnyúló agglomerációk közlekedését tárgyaló pontban lesz szó).
Magyarországon a nemzetközi személyszállításban az 1990-es évektől kezdődően (a politikai rendszerváltást követően) történt nagy fellendülés: ebben az időszakban számos új vonal jött létre, többek között Németország, az Egyesült Királyság, Olaszország, Horvátország (Adria), Románia (Erdély), Svédország, Franciaország viszonylatában. Az 1994-es autóbusz-menetrendkönyvben számos, néhány egészen meglepő nemzetközi vonallal is találkozhatunk: közvetlen autóbuszjáratok közlekedtek pl. Zalaegerszeg, illetve Pápa és a szlovákiai Dunaszerdahely (Dunajská Streda) között, de Sopron és Isztambul között is indultak autóbuszjáratok, hetente kétszer is, ez utóbbi vonal menetrendje látható az alábbi ábrán.
Az egykori Sopron - Isztambul nemzetközi autóbuszvonal menetrendje (1994)
9.1. ábra
A nemzetközi autóbuszjáratok rendkívül népszerűek voltak, mivel olcsó alternatívát jelentettek a vasúthoz képest, ezért akár több ezer kilométeres utazásokra is sokan igénybe vették őket. Ebben a 2000-es évek elején a diszkont (a köznyelvben "fapados") légitársaságok megjelenése hozott változást, amelyek sokak által megfizethető, de az autóbusznál (és a vasútnál is) jóval gyorsabb eljutási lehetőségeket alakítottak ki, ezáltal - különösen a leghosszabb viszonylatokban, pl. Magyarország és Spanyolország, Portugália között - az autóbuszos személyszállítás versenyképessége jelentősen visszaesett. Rövidebb távolságokon azonban változatlanul népszerűek a nemzetközi autóbuszjáratok, amit a piacon folyamatosan megjelenő új vállalkozások jelenléte bizonyít.
Nemzetközi autóbusz-közlekedés tervezésének alapelvei
Új nemzetközi autóbusz-közlekedési szolgáltatás tervezésekor a következő lépéseket érdemes követni:
1. az utazási igények elemzése; 2. a versenytársak (autóbusz, vasút, repülő, személygépkocsi) elemzése; 3. útvonaltervezés; 4. díjszabás kialakítása (beleértve a kedvezményeket); 5. marketing tervezése.
Az útvonaltervezésnél számos szempontot figyelembe kell venni.
Mely településeket érintsen a járat? Ha túl sok települést érint, akkor nem lesz vonzó az eljutási idő (főleg a sok száz kilométeres járatok esetében), ha viszont túl keveset, akkor potenciális utasok kerülnek kizárásra, ezáltal a szolgáltatás kihasználtsága - és jövedelmezősége - romlik. A két, egymással ellentétes szempont között kell megtalálni az optimumot. Hol lehet biztosítani az utasok és a gépkocsivezetők számára a rendszeres (a gépkocsivezetők esetében jogszabályban is kötelezően előírt) pihenőidőket? Mi fér bele a gépkocsivezetők munkaidejébe? Ez utóbbi korlátozás miatt a nagy távolságon közlekedő járatokat általában több fős személyzettel kell közlekedtetni (vagy más módon gondoskodni a gépkocsivezetők cseréjéről, de az előbbi megoldás a legegyszerűbb).
Az új szolgáltatás megismertetéséhez elengedhetetlen a hatékony marketing-tevékenység. A nemzetközi járatokat sokszor extra szolgáltatásokkal (pl. díjmentes kávé, tea, forró csokoládé, újságok biztosításával) igyekeznek még népszerűbbé tenni, ami jól mutatja a piaci verseny pozitív hatásait. Másrészről, ugyanebből adódóan a nemzetközi személyszállítási szolgáltatások jellemzően csak azokban a viszonylatokban biztosítottak, amelyek nyereségesen üzemeltethetők, tehát a kevésbé frekventált összeköttetések általában kiszolgálatlanul maradnak. (Kivételt elsősorban bizonyos kishatárforgalmi kapcsolatok jelentenek, amelyek állami vagy uniós támogatásban részesülhetnek a határon átnyúló térségi kapcsolatok erősítése érdekében.)
Határon átnyúló agglomerációk közlekedése
A közlekedés valamennyi agglomerációs térségben kiemelt szerepet játszik: a térségek versenyképességét nagy mértékben befolyásolják a megfelelő közlekedési lehetőségek. Belföldi viszonylatban ennek egyik pillérjét az állam és az önkormányzatok által biztosított helyi és helyközi közforgalmú közlekedési közszolgáltatások adják. Különleges helyzet áll elő azonban azokban az agglomerációkban, amelyek országhatáron nyúlnak át.
Míg az országhatár az egyéni személygépkocsi-közlekedés számára nem jelent akadályt, addig a közforgalmú közlekedésben súlyos elválasztó hatása van. Ennek fő oka az a korábban említett tényező, hogy a nemzetközi közlekedés nem minősül közszolgáltatásnak (még a kishatárforgalmi sem), ezáltal elesik azoktól a támogatásoktól, amelyek a belföldi közforgalmú közlekedés jelentős részének fenntartását is lehetővé teszik. Ahogy a fentiekben már bemutatásra került, sem veszteségtérítés, sem szociális menetdíj-támogatás (pl. diákok utazása után) nem igényelhető, emiatt ezek a szolgáltatások sokszor nem lennének rentábilisak, így pedig - mivel nincs ellátási kötelezettség sem - nem is jönnek létre. Ebből adódóan viszont ezekben a viszonylatokban még inkább megnő az egyéni közlekedés részaránya, ami több energiát és útfelületet igényel, környezetszennyezőbb, illetve még teljes motorizációs fejlettségnél sem hozzáférhető mindenki számára.
A negatív hatások elkerülése érdekében fontos lenne ezekben a viszonylatokban is biztosítani a közforgalmú közlekedést, ennek viszont a következő feltételei vannak.
Meg kell oldani a finanszírozást: mivel a mindenki által elérhető közlekedési lehetőség általában mindkét ország érdeke, célszerű a kettős finanszírozás alkalmazása. Bizonyos esetekben uniós pályázati lehetőségek is rendelkezésre állnak az új szolgáltatások beindítására: erre példa az alábbi ábrán szereplő Nagymegyer (Veľký Meder) - Győr autóbuszvonal, amely a "Magyarország-Szlovákia Határon Átnyúló Együttműködési Program 2007-2013" program keretében valósult meg, 85%-os támogatási intenzitással. Biztosítani kell az eltérő pénznemek kezelését. Ki kell választani az üzemeltető(ke)t: elképzelhető akár közös üzemeltetés is, mindkét ország szolgáltató cégeinek közreműködésével (ahogy az egykori Sopron - Isztambul autóbuszvonal fenti menetrendjében is látható). Ennek létjogosultsága a menetrend szerkezetétől is függ: pl. amennyiben elvárás, hogy mindkét végpontra el lehessen jutni a másik irányból reggel 6 órára, akkor célszerű hajnalban mindkét végállomásról az ottani üzemeltetőnek egy-egy járatot indítania, ezáltal a túlzottan korai, kihasználatlan, áttelepülő jellegű járatok közlekedtetése kiküszöbölhető, ugyanez késő este visszafelé is igaz. Általánosságban előnyös elv a "reciprocitás", amely azt jelenti, hogy a két ország hatóságai és üzemeltetői kölcsönösen segítik egymást, formális ellenszolgáltatás nélkül (pl. az üzemeltetők nem kérnek pénzügyi ellentételezést egymástól az infrastruktúrájuk használatáért, hanem kölcsönösségi alapon, díjmentesen biztosítják azt).
A Nagymegyer (Veľký Meder) - Győr menetrend szerinti autóbuszvonalat népszerűsítő hirdetés
9.2. ábra
Mint minden új szolgáltatásnál, természetesen a nemzetközi járatok esetében is rejlik némi bizonytalanság a várható kihasználtságot illetően. Különösen azokban a viszonylatokban, ahol már sok éve kiszolgálatlanul állt fenn az utazási igény, előfordul az a jelenség, hogy az érintettek az évek során - mivel nem volt más lehetőségük - kialakítottak maguknak valamilyen eljutási lehetőséget (ennek tipikus példái a közös személygépkocsi-használat különböző formái). Ebben az esetben sajnos előfordulhat, hogy amire a közforgalmú közlekedési szolgáltatás végre beindításra kerül, az igények nagy része már nem is aktuális, mivel akinek fontos volt, megoldotta másként az utazást, és az esetek többségében nem is kíván változtatni a bevált megoldáson.
A fentihez hasonló kockázatok nagy mértékben csökkenthetők abban az esetben, ha a nemzetközi járatok nem teljesen új, mindentől független szolgáltatásként (a belföldi szakaszokon a meglévő helyközi járatokkal gyakorlatilag párhuzamosan) kerülnek létrehozásra, hanem meglévő, belföldi helyközi járatok lehetőség szerinti összekötésével, ahogy az alábbi ábra mutatja. Ezáltal minimalizálhatók a költségek, továbbá a kihasználtság is biztosított lesz a vonal nagy részén, mivel a meglévő vonalszakaszok utasai továbbra is utazni fognak, és csak a határátmenet kihasználtsága jelent bizonytalansági faktort. (Ezt természetesen csak olyan járatok esetében lehet megtenni, amelyek rendelkeznek elegendő kapacitástartalékkal az új, nemzetközi viszonylatú utasok számára, valamint közlekedési időpontjaik is a belföldi utasok érdeksérelme nélkül összehangolhatók.)
Párhuzamos helyközi és nemzetközi vonalak, illetve meglévő helyközi vonalak összekötése révén kialakítható nemzetközi vonalak sematikus ábrája
9.3. ábra
Nemzetközi menetrend szerinti autóbuszjáratok engedélyezése
Ahogyan korábban már említésre került, Magyarországon az autóbusszal történő nemzetközi személyszállítási szolgáltatás végzésére vonatkozóan benyújtott kérelmek elbírálását, és az engedélyek kiadását a közlekedési hatóság végzi (melynek a jegyzet írásakor aktuális, pontos elnevezése: Innovációs és Technológiai Minisztérium (ITM), Közúti Jármű Hatósági Főosztály (KJHF), Forgalmi Engedélyezési Osztály). A kérelemhez csatolni kell a következőket:
menetrend: "a menetrendnek tartalmaznia kell a megállóhelyeket (magyarországiaknál lehetőleg a pontos cím megadásával), az indulási (és érkezési) időpontokat, a határátkelőhely-párokat (az adott országok hivatalos gépkocsijelével/országjelzésével együtt, az esetleges időzónaváltásokat is jelezve), az összesített km adatokat, a járat üzemeltetésének napjait (a napokat lehetőleg számokkal is jelezve, a könnyebb nemzetközi érthetőség kedvéért). A menetrend összeállításánál nem fogadható el alternatív határállomások megadása, csak egy határátkelőhely-pár jelölhető meg az egyes határátlépéseknél. Az engedélyezett menetrendtől való eltéréshez a járat működését engedélyező hatóság előzetes jóváhagyása szükséges."; vezetési ütemterv: "a vezetési ütemtervnek lehetővé kell tennie annak ellenőrzését, hogy a Közösség vezetési- és pihenőidőre vonatkozó jogszabályait betartják-e. Az ide vonatkozó részletes szabályozást a 2001. évi IX. törvény - a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló Európai Megállapodás (AETR) kihirdetéséről - tartalmazza. Különös figyelmet kell fordítani a vezetési ütemterv menetrenddel való összhangjára és a vonatkozó jogszabályoknak (AETR, KRESZ) való megfelelésére. A menetrend módosítása esetén az új menetrenddel összhangban levő módosított vezetési ütemterv engedélyeztetése is szükséges. Nincs szükség vezetési ütemterv benyújtására, ha a járat időtartama naponta nem éri el a 4,5 órát."; viteldíjtáblázat: "a viteldíjtáblázatban az árakat minden érintett ország pénznemében és minden viszonylatra vonatkozóan fel kell tüntetni. A járat indítását megelőzően a viteldíjakat az utazóközönség számára megismerhetővé kell tenni. Az engedélyezett viteldíjtáblázattól való eltéréshez a járat működését engedélyező hatóság előzetes jóváhagyása szükséges."; megfelelő léptékű térkép: "a térképen lehetőleg egy oldalon megjelenítve kell jelezni az útvonalat, valamint az utasok fel- és leszállásának helyeit a megállóhelyek nevének feltüntetésével."; közösségi engedély másolata: "az ellenszolgáltatás fejében autóbusszal végzett nemzetközi személyszállításra jogosító közösségi engedélyeket az egyes személyszállítási cégek székhelye szerint területileg illetékes, a közlekedési hatósági hatáskörében eljáró kormányhivatalok állítják ki. Ha a járatot társ- vagy alvállalkozó bevonásával működtetik, ezen vállalkozások közösségi engedélyei másolatának benyújtása is szükséges."; megállóhelyi megállapodás: "minden Magyarországon igénybevett autóbusz-állomás vagy más, megállóhely céljára alkalmas hely használatára vonatkozó megállapodás, szerződés vagy szándéknyilatkozat másolata a terület tulajdonosa/üzemeltetője és a buszjáratot üzemeltető cég között".
Az ügyintézés folyamata ezután a következő. "Az engedélyek kiadásához minden olyan tagállam hatóságainak egyetértése szükséges, amelynek területén az utasok fel-, illetve leszállhatnak. Az engedélyező hatóság (ITM KJHF) e hatóságok, illetve azon tagállamok illetékes hatóságai számára, amelyek területén a járat az utasok fel-, illetve leszállása nélkül áthalad, megküldi a kérelem, valamint minden lényeges dokumentum másolatát, illetve azok értékelését. A tagállamok azon illetékes hatóságai, amelyek hozzájárulását kérelmezték, a kérelemmel kapcsolatos határozatukról két hónapon belül értesítik az engedélyező hatóságot. Az engedélyező hatóságnak a kérelem benyújtásától számított négy hónapon belül határoznia kell a fuvarozó kérelméről."
A közlekedési hatóság hirdetménye új nemzetközi autóbuszjárat engedélyezési eljárásáról
9.4. ábra
Autóbusz-közlekedési vállalatok nemzetközi együttműködése
A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások végzésében multinacionális, valamint nemzeti cégek egyaránt közreműködhetnek. Az előbbi típusú cégek esetében alapvetően rendelkezésre áll a több országra kiterjedő háttér (mind az adminisztráció, mind a forgalmi és műszaki szolgáltatások területén), valamint az utazóközönség felé megjelenített egységes arculat és tájékoztatás. Ugyanezeket viszont a kisebb (jellemzően egyetlen ország területén központtal rendelkező) cégektől is joggal elvárhatják az utasok. Ennek érdekében a nemzetközi forgalomban részt vevő autóbusz-vállalatok gyakran szövetségbe tömörülnek, és - miközben megmaradnak önálló cégeknek - közös arculatot, díjszabást, utazási feltételeket, forgalomirányítási és utastájékoztató rendszert alakítanak ki, valamint műszaki és adminisztratív támogatást is nyújtanak egymásnak, ezáltal magasabb színvonalú és megbízhatóbb szolgáltatásokat tudnak nyújtani. Az egyik legismertebb ilyen csoportosulás a Eurolines, amelyet 1985-ben alapítottak, és 29 közlekedési szolgáltató cég vált a tagjává (köztük a magyar Volánbusz). A rendszert és a márkanevet 2019-ben a német Flixbus cég vásárolta meg, amelynek továbbra is hazai partnere a Volánbusz Zrt.
A bolgár KARAT-S cég autóbusza Eurolines-logóval (fotó: Bus-bild.de)
9.5. ábra
Felhasznált irodalom
2012. évi XLI. törvény - a személyszállítási szolgáltatásokról (https://net.jogtar.hu/jogszabaly?docid=A1200041.TV, letöltés ideje: 2019. július 22.) Az Európai Tanács 684/92/EGK rendelete (1992. március 16.) az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=celex:31992R0684, letöltés ideje: 2019. augusztus 23.) Prileszky István: Közforgalmú közlekedés a határon átnyúló agglomerációban, Somorja, 2010. október 6. (http://foruminst.sk/files/2014/07/90-721-8043-kozforgalmu_kozlekedes_a_hataron_atnyulo_agglomeracioban.ppt, letöltés ideje: 2019. augusztus 23.) Innovációs és Technológiai Minisztérium Közlekedési Hatóságának tájékoztatója a nemzetközi menetrend szerinti autóbuszjáratok engedélyezéséről (https://www.nkh.gov.hu/web/kozuti-gepjarmu-kozlekedesi-hivatal/-nemzetkozi-menetrend-szerinti-autobuszjarat-engedelyezese, letöltés ideje: 2019. augusztus 21.) Eurolines: Ticket, Routes and FAQs (https://www.omio.com/bus-providers/eurolines, letöltés ideje: 2019. augusztus 27.)

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Hogyan végezhető autóbusszal nemzetközi személyszállítási szolgáltatás?
| teljesen szabadon
| hatósági engedélyhez kötötten
| közszolgáltatási szerződés keretében
2. Az alábbi viszonylatok közül melyek tartoznak a kishatárforgalom kategóriájába?
| Komárom - Komárno
| Győr - Veľký Meder
| Budapest - Wien
| Szombathely - Eberau
| Varna - Dortmund
3. Adja meg az új nemzetközi autóbusz-közlekedési szolgáltatások tervezési lépéseinek sorrendjét! (Írja be az egyes lépésekhez a megfelelő sorszámot: 1, 2, 3, 4, 5) a versenytársak (autóbusz, vasút, repülő, személygépkocsi) elemzése az utazási igények elemzése marketing tervezése díjszabás kialakítása (beleértve a kedvezményeket) útvonaltervezés
4. Egészítse ki a következő mondatot! Míg az országhatár az személygépkocsi-közlekedés számára nem jelent akadályt, addig a közlekedésben súlyos hatása van, aminek fő oka az, hogy a közlekedés nem minősül .
5. Miket kell csatolni az autóbusszal történő nemzetközi személyszállítási szolgáltatás végzésére vonatkozóan benyújtott kérelmekhez?
| menetrendet
| járműfordulókat (fordákat)
| vezénylési tervet
| vezetési ütemtervet
| viteldíjtáblázatot
| megfelelő léptékű térképet
| közszolgáltatási szerződést
6. Melyik évben alapították az Eurolines szervezetet?
| 1960
| 1972
| 1985
| 1996